{"form_org":{"organizace":"Vysoké učení technické v Brně, Fakulta stavební"},"form_koresp":{"koresp_oddeleni":"Ústav vodních staveb","koresp_ulice":"Veveří 95","koresp_psc":"60200","koresp_mesto":"Brno","koresp_stat":""},"form_autor":{"autor_titulpred":"Prof. Ing.","autor_jmeno":"Jaromír","autor_prijmeni":"Říha","autor_titulza":"CSc.","autor_email":"riha.j@fce.vutbr.cz","autor_telefon":"541147753"},"form_souhl":{"souhlas_osobni_udaje":"1"},"form_sautor":{"sautor_titulpred":["Ing."],"sautor_jmeno":["Tomáš"],"sautor_prijmeni":["Julínek"],"sautor_titulza":["Ph.D."],"sautor_organizace":["Vysoké učení technické v Brně, Fakulta stavební"]},"form_prisp":{"prispevek_nazev":"ŘEŠENÍ DÍLČÍCH OTÁZEK REVITALIZACE BÍLINY NA ERVĚNICKÉM KORIDORU","prispevek_abstrakt":"Ervěnický koridor (EK) je mohutný násep výšky až 170 m, délka koridoru je cca 11 km. Mezi lety 1964 a 1985 bylo do násypu koridoru uloženo cca 520 miliónů m3 skrývkových hmot. Vodní dílo EK se nachází na pláni Ervěnického koridoru. Tok Bíliny je zde přes výsypku převeden čtyřmi ocelovými potrubími DN 1200 mm a nouzovým korytem. Současné trubní vedení části řeky Bíliny v km 61,119 až 64,373 je vzhledem ke každoročnímu úbytku materiálu na hranici své životnosti. To vede k úvahám o odtrubnění Bíliny a o její revitalizaci na Ervěnickém koridoru. V článku jsou diskutovány dílčí problémy spojené s odtrubněním, zejména výběr varianty revitalizace, otázky režimu podzemní vody na pláni koridoru a stability vlastního tělesa výsypky. ","prispevek_prednaset":"1","prispevek_sbornik":"1"}}