{"form_org":{"organizace":"Univerzita Jana Evangelisty Purkyně v Ústí nad Labem"},"form_koresp":{"koresp_oddeleni":"Fakulta životního prostředí","koresp_ulice":"Pasteurova 3632\/15","koresp_psc":"40096","koresp_mesto":"Ústí nad Labem","koresp_stat":"ČR"},"form_autor":{"autor_titulpred":"Doc. Ing.","autor_jmeno":"Martin","autor_prijmeni":"Neruda","autor_titulza":"Ph.D.","autor_email":"martin.neruda@ujep.cz","autor_telefon":"725551546"},"form_souhl":{"souhlas_osobni_udaje":"1"},"form_sautor":{"sautor_titulpred":["RNDr."],"sautor_jmeno":["Jiří"],"sautor_prijmeni":["Starý"],"sautor_titulza":[""],"sautor_organizace":["Terén Design, s.r.o."]},"form_prisp":{"prispevek_nazev":"Revitalizace Cínoveckého rašeliniště v Krušných horách","prispevek_abstrakt":"V roce 2019 probíhal hydrogeologický průzkum Cínoveckého rašeliniště v rámci projektu „TetraoVit – Revitalizace rašelinišť a management biotopu tetřívka obecného ve východním Krušnohoří“, zadavatelem zakázky byl  Krajský úřad Ústeckého kraje. Zároveň byla na toto téma zpracována diplomová práce Sabiny Pincové na Fakultě životního prostředí Univerzity J. E. Purkyně v Ústí nad Labem. Cílem bylo sledovat povrchový odtok z rašeliniště, změny hladin podzemních vod, ověřit vývoj vybraných fyzikálně-chemických parametrů v odvodňujících kanálech a ve vrtech pro sledování podzemní vody. Terénní práce na rašeliništi zahrnovaly sledování umístění kanálů v lokalitě a jejich velikost (šířku koryta ve dně a při hraně svahu, hloubku koryta) pro účely další části projektu, kterou bude návrh hrazení kanálů. Bylo provedeno 67 mělkých vrtaných sond, kde byla sledována skladba geologických profilů sond, stav ustálené hladiny podzemní vody a mocnosti rašeliny. Strmější nástup hladiny podzemní vody ve srážkově bohatých obdobích lze vysledovat u vrtů HS3 a HS8 v prostorech blízko odvodňovacích kanálů, naopak pomalejší nástup hladiny je dokumentován u vrtů HS1, HS7 a HS9, obecně ve vzdálenějších pozicích od kanálů. Mapa hydroizobat znázorňuje přehlednou formou (izoliniemi) hloubky hladiny podzemní vody v sektorech, kde byla zaměřena hladina podzemní vody v geologických sondách. Na základě mapy hydroizobat, vztažené k absolutní nadmořské výšce terénu v místech sond, byla sestrojena mapa hydroizohyps, tj. mapa izolinií spojující místa se stejnou nadmořskou výškou hladiny podzemní vody. Z mapy hydroizohyps byla sestrojena vektorová mapa směrů proudění podzemních vod. Směry proudění podzemních vod pak přibližně vymezují hydrologické rozvodnice v zájmové oblasti. Pro účely hydrologického monitoringu povrchových vod byly na hlavních povrchových tocích odvodňujících studovanou oblast vybudovány za pomocí ocelových desek a jílového těsnění (bentonitu) měrné Thomsonovy přelivy P1, P2 a P3. Do prostoru vodních zdrží za profily byly pod hladinu povrchové vody nainstalovány automatické leveloggery firmy Solinst® (Kanada), které zaznamenávají absolutní tlak v místě čidel. Data byla průběžně stahována a zpracována v prostředí programu Levelogger 4.4.0. Pro účely odečtu barometrického tlaku byl v blízkosti profilu P2 nainstalován barologger. Pro účely převodu vodních stavů na průtoky na měrných profilech P1, P2 a P3 byly sestaveny jednotlivé konsumpční křivky. Křivky vycházejí z ručních měření průtoků v porovnání s výškami vodního sloupce. Předchozí výzkum na rašeliništi Hora Sv. Šebestiána prokázal zvýšení a stabilizaci hladiny podzemní vody v monitorovacích vrtech po realizaci revitalizačních opatření, tedy vybudování přehrážek na odvodňovacích kanálech. Tato opatření jsou efektivním nástrojem pro obnovu a následné zachování původního rašeliništního biotopu v historicky antropogenně pozměněném území.","prispevek_prednaset":"1","prispevek_sbornik":"1"}}