{"form_org":{"organizace":"VÚV T. G. M., v.v.i."},"form_koresp":{"koresp_oddeleni":"","koresp_ulice":"Podbabská 2582\/30","koresp_psc":"16000","koresp_mesto":"Praha 6","koresp_stat":"ČR"},"form_autor":{"autor_titulpred":"Mgr.","autor_jmeno":"Daniel","autor_prijmeni":"Fiala","autor_titulza":"","autor_email":"daniel.fiala@vuv.cz","autor_telefon":"220 197 348"},"form_souhl":{"souhlas_osobni_udaje":"1"},"form_prisp":{"prispevek_nazev":"Co mají společného masivní úhyny ryb na Dyji a na Odře v létě roku 2022?","prispevek_abstrakt":"Ve středu 19. července 2022 došlo na Dyji v brzkých ranních hodinách k první ze tří vln masivního úhynu ryb. Během následující neděle 24. 7. nastala druhá, obdobně rozsáhlá vlna, a ke třetí, nejmenší, došlo ještě 14. srpna. Zatímco první dvě vlny přitáhly pozornost lokálních i celostátních médií, třetí se již nedostala ani do povědomí místních obyvatel. Celkově bylo odklizeno 41,6 tun mrtvých ryb z úseku nepřesahujícího 20 km. Za posledních deset let jde přitom o třetí masivní úhyn ve stejném profilu.\r\nJen o pár dnů později, na přelomu července a srpna, začaly na stránky světových médií prosakovat zdrcující informace o masivním úhynu ryb doprovázené téměř identickými fotografiemi, jako jsme viděli předtím v ČR. Na polském úseku Odry od Kozle po hraniční úsek u Franfurtu, tj. v úseku dlouhém cca 500 km, bylo oběma státy nakonec vysbíráno 360 tun mrtvých ryb.\r\nZatímco v ČR se úhyny odehrály pod vodní nádrží Nové Mlýny III, zejména v nadjezí Bulhary a ve zkanalizovaném úseku nad Břeclaví, tak v Polsku šlo zejména o zesplavněný úsek od Gliwického kanálu níže. Zatímco v ČR byla rozhodujícím vektorem mortality, resp. propadu koncentrace kyslíku ve vodě, sinice Aphanizomenon flosaque, tak v Polsku to byla s nejvyšší pravděpodobností toxiny produkující planktonní řasa Prymnesium parvum (Haptophyceae). Zatímco v ČR byly průtoky suchého léta dotovány nad MZP, tak v Polsku bylo hydrologické minimum výrazně hlubší. Zatímco Dyje pod hypertrofní nádrží Nové Mlýny II doznává dílčího poklesu dramatických koncentrací fosforu, tak na polské části Odry koncentrace fosforu stagnují nebo rostou. I když byla v ČR intenzita úhynu na délku toku 3x vyšší než v Polsku a Německu, tak „naše“ ekologická katastrofa nepřekročila ve známosti hranice státu, zatímco polská se díky dotčenosti druhého státu řešila ve vrcholných orgánech EU. Zatímco v Polsku byli odvoláni dva přední činitelé vodohospodářských institucí, v ČR pokračuje šetření orgánů činných v trestním řízení.\r\nI přes některé minoritní odlišnosti se oba případy masivního úhynu ryb tedy v mnohém podobají. Společným jmenovatelem obou událostí, ke kterým došlo v červenci a srpnu loňského roku u nás a v Polsku, je dlouhodobá a systémová destrukce říčních ekosystémů. Tu jsme způsobili jednak formou morfologické degradace řeky (tzv. zesplavnění a tzv. protipovodňové ochrany) a jednak formou chemického znečištění (dlouhodobé nadprodukce fosforu z bodových zdrojů a vysoké koncentrace anorganických solí z průmyslu). Výsledný stav obou řek se již projevuje tím nejhorším znakem, neudržitelností přirozených rybích populací.","prispevek_prednaset":"1","prispevek_sbornik":"1"}}