{"form_org":{"organizace":"Agentura ochrany přírody a krajiny České republiky"},"form_koresp":{"koresp_oddeleni":"Regionální pracoviště Střední Čechy","koresp_ulice":"Podbabská 30","koresp_psc":"160 00","koresp_mesto":"Praha - Praha 6","koresp_stat":"ČR"},"form_autor":{"autor_titulpred":"Ing.","autor_jmeno":"Tomáš","autor_prijmeni":"Just","autor_titulza":"","autor_email":"tomas.just@nature.cz","autor_telefon":"724484473"},"form_souhl":{"souhlas_osobni_udaje":"1"},"form_prisp":{"prispevek_nazev":"Morfologická opatření ve vodních tocích - dílčí poznámky k možnostem, kvalitě a efektivnosti","prispevek_abstrakt":"Opatření ke zlepšování ekologického stavu vodních toků v morfologickém aspektu (hydromorfologická opatření) se již stala standardní součástí péče o vodní toky a předmětem vodohospodářského plánování. Jsou na ně vynakládány nemalé prostředky z veřejných zdrojů. Revitalizace vodních toků a niv se stávají běžnou činností projekčních a realizačních firem, správy vodních toků se seznamují s možnostmi dílčích zlepšujících opatření a podpory a využívání samovolných renaturačních procesů. \r\n\r\nV této situaci nabývají na významu účelnost a efektivnost těchto opatření, úzce svázáné s otázkami využívání typových možností opatření a kvalitou návrhů i realizací. V této oblasti lze vytknout například tato problémová témata:\r\n\r\n•\tObor revitalizací se zatím dost neposunul od relativně drahých \u0022pilotních ukázek\u0022 k ovlivňování většího rozsahu sítě vodních toků s přiměřenými náklady.\r\n•\tTo souvisí mimo jiné s obeznalostí zejména správ vodních toků jako nejčastějších zadavatelů opatření (správná stanovení cílů opatření a požadavků na ně) a s odbornou úrovní a následně kvalitou, kterou jsou na zadání schopna reagovat projekční pracoviště. Jde mimo jiné o míru obeznámenosti s říční morfologií a se soudobými přístupy a postupy nakládání s vodními toky. Zatímco například se základní půdorysnou členitostí koryt již bývá obvykle zacházeno dobře, v nastavování průtočných kapacit a vhodných úrovní hladin v přírodě blízkých korytech a v práci s jejich detailní členitostí a biotopovou nabídkou jsou ještě značné rezervy a projevují se různé názorové zátěže, pocházející z éry technických úprav vodních toků a hrazení bystřin.....což může omezovat přínosy revitalizací jak v oblasti vodohospodářské (ovlivňování akumulace a retence vody v území), tak ekologické. Stále není doceňována vazba mezi hydromorfologickou kvalitou návrhu koryta a jeho dynamickou stabilitou, nedostatečně využité hydromorfologické stabilitní mechanismy mohou být problematicky nahrazovány stabilizačními opatřeními, odpovídajícími spíše technickým úpravám koryt, případně je neúčelně zamezováno následnému vývoji koryt. \r\n•\tSlabší věcné zvládnutí návrhů se často projevuje jejich velkou nákladností, jak absolutní, tak v poměru k dosahovaným efektům. Také se může projevovat většími nároky na následnou údržbu a korekce. Tyto nároky také samozřejmě souvisejí s kvalitou realizace díla. \r\n•\tVysoká kvalita provedení obvykle znamená menší nároky na náslenou péči nejen u samotné stavby koryta, ale také u jejího ozelenění. Tu je ovšem nutno říci, že než vynakládat peníze na nekvalitní ozelenění, vhodnější bývá vytvářet podmínky pro následnou samovolnou obnovu břehových a doprovodných porostů. \r\n•\tPosun k \u0022méně intenzivním\u0022 opatřením a přístupům, než jsou investiční revitalizace (dílčí zlepšující opatření, částečné revitalizace, iniciace a podpora samovolných renaturací, optimalizované přístupy běžné správy a údržby vodních toků, nakládaní s povodňovými jevy, péče o říční dřevo atp.), je zatím pomalý a váhavý. Nemůže to být do jisté míry i z toho důvodu, že taková opatření se někdy jeví jako \u0022příliš laciná\u0022? Jistěže jde v neposlední řadě o motivaci (nebo úkolování?) správ vodních toků. \r\n•\tVodohospodářská právní úprava se k poznání pojmu samovolných renaturací teprve přibližuje. Jisté pokroky nastávají (například v přístupech k ukončování existence nepotřebných vodních děl), nicméně stále poněkud rozpačité a nerozhodné je využívání i těch možností, které již stávající právní úprava renaturacím dává, panují interpretační rozpaky a jistá nerozhodnost. (Tu je třeba jako pozitivum zmínit posuny ve vodohospodářském plánování - vymezování úseků vodních toků, vhodných k samovolné renaturaci.) \r\n","prispevek_prednaset":"1","prispevek_sbornik":"1"}}